BRINJE: POSTOJBINA KNEZOVA KRČKIH - FRANKAPANA I BRINJSKA GLAGOLJSKA BAŠTINA - Juraj Lokmer (Senjski Zbornik)
Povijest knezova Frankapana veliki je dio starije hrvatske povijesti, a posebno povijesti jugozapadnoga dijela Hrvatske od razvijenoga srednjeg vijeka pa do kraja 17. stoljeća. Svojim djelovanjem knezovi Frankapani su ostavili ne samo duboki povijesni trag već i materijalna svjedočanstva, kulturno i duhovno nasljeđe na širokom području: od Kvarnera pa sve do Kupe, Save, Une i Vrbasa. To je posebno vidljivo u brojnoj sačuvanoj hrvatskoj glagoljskoj baštini gdje frankapanski pisani glagoljski spomenici imaju posebno mjesto. Iako je još u 19. stoljeću frankapanska povijest i baština dosta istraživana, ostaje puno toga istražiti ili pak stručno-znanstveno vrednovati i prikazati u svjetlu novih znanstvenih, ali i političkih, gospodarskih i kulturoloških prilika. Ovaj rad stavlja naglasak na jedan dio manje poznate frankapanske, posebno glagoljske baštine gradića Brinja i njegovoga kraja koji je bio rezidencijalno središte najmoćnijih Frankapana i kojim je kasnije gospodarila Brinjska odnosno Tržačka loza Frankapana, zadnji izdanak starodrevne hrvatske plemenitaške obitelji nestale s povijesne pozornice Hrvatske tragičnim glavosjekom kneza Frana Krsta Frankapana i kneza Petra Zrinjskoga u Bečkom Novom Mjestu.