Аналіз законодавчих новел щодо інших заходів кримінально-правового характеру, які застосовуються до юридичних осіб - Y. Y. Zabuga (Науковий вісник Ужгородського національного університету. Серія Право)
Стаття присвячена аналізу новел кримінального законодавства України, які стосуються заходів кримінально-правового характеру, що застосовуються до юридичних осіб. Предметом дослідження були зміни до розділу ХІV1 загальної частини Кримінального кодексу України, внесені Законом України від 04.12.2024, метою прийняття якого є виконання нашою державою взятих на себе міжнародних зобов’язань імплементувати Рекомендації Ради Організації економічного співробітництва та розвитку щодо подальшої боротьби з підкупом іноземних посадових осіб у міжнародних ділових операціях, а також удосконалення механізму застосування заходів кримінально-правового характеру до юридичних осіб відповідно до положень Конвенції ОЕСР про боротьбу з підкупом іноземних посадових осіб у міжнародних ділових операціях. Цим Законом у чинному КК України запроваджуються нові додаткові (нефінансові) заходи кримінально-правового характеру, які можуть застосовуватись до юридичних осіб, передбачено розширення підстави для їх застосування та шляхом запропонованих змін до ст. 963 КК легалізована можливість застосування додаткових (нефінансових) заходів кримінально-правового характеру незалежно від факту притягнення до кримінальної відповідальності фізичної особи, яка діяла від імені та/або в інтересах юридичної особи. Також передбачається збільшення розміру такого заходу кримінально-правового характеру, що застосовується до юридичної особи, як штраф, розмір якого визначає суд у випадках, коли неправомірна вигода юридичною особою не була одержана або неможливо визначити її розмір. Встановлено заборону на виплату штрафу у розстрочку строком до 3 років у випадках, коли до юридичної особи застосовані заходи кримінально-правового характеру на підставі положень ч. 2 ст. 96-3 КК в редакції Закону України від 04.12.2024. Наукова новизна статті полягає у тому, що вона є однією з перших спроб критичного аналізу положень Розділу ХІV-1 КК України в редакції Закону України від 04.12.2024 через призму принципів права, а також загальновизнаних підходів, які закріплюються у кримінальному законодавстві.