Lietuvos valstybės biudžeto skaidrumo ir atskaitingumo principų vertinimas - Giedrė Lapinskienė; Olga Buckiūnienė; Romualda Urniežienė; Rugilė Tamulytė (Mokslo Taikomieji Tyrimai Lietuvos Kolegijose)
Valstybės biudžeto formavimas Lietuvoje ir kitose demokratinėse valstybėse yra įgyvendinamas laikantis tarptautinių biudžeto formavimo principų rinkinių, kurie yra įtvirtinti nacionaliniuose įstatymuose bei sklandžiai įgyvendinami praktikoje. Principų taikymas yra nesibaigiantis tobulėjimo procesas, kuris kinta modernėjant ir skaidrėjant visuomenei. Be to, naudojant informacines technologijas atsiranda įvairių realizavimo priemonių. Šiame straipsnyje aprašomas atliktas žvalgybinis tyrimas, kuriame vertinamas Lietuvos valstybės biudžeto formavimo skaidrumas ir atskaitingumas, remiantis tarptautinės biudžeto partnerystės organizacijos (International Budget Partnership) sudaryta metodika. Tyrimo tikslas yra įvertinti, kaip laikomasi skaidrumo ir atskaitingumo principų formuojant Lietuvos valstybės biudžetą. Tikslui pasiekti keliami šie uždaviniai: susisteminti tarptautinius biudžeto formavimo principus; apžvelgti šios tematikos mokslinius straipsnius; atlikti 2021–2023 metų Lietuvos Respublikos biudžeto žvalgybinį vertinimą bei pateikti siūlymų skaidrumo ir atskaitingumo principų įgyvendinimui gerinti. Tyrimo metodai: mokslinės ir teisinės literatūros analizė ir sisteminimas bei apklausos anketos pildymas. Tyrimu atskleista, kad nepaisant tvarkingai atliekamų rutininių procedūrų, Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto skaidrumo procesas galėtų vykti sparčiau. Skaidrumo ir atskaitingumo principų analizė koncentravosi į du aspektus: atviro biudžeto vertinimą ir visuomenės įtraukimą. Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto vertinimas išryškino daug pozityvių dalykų ir atskleidė tobulintinus aspektus, kaip antai, glaudesnio bendravimo su visuomene stiprinimą bei grįžtamojo ryšio procesų tobulinimą. Patogus informacijos viešinimas ir grįžtamojo ryšio surinkimas yra susijęs su naujais informacinių technologijų sprendimais. Tyrimo autorių nuomone, biudžeto stebėjimo procesai turi būti tobulinami įtraukiant naujus instrumentus ir atsisakant netinkamų procedūrų. Kol kas Lietuvos visuomenė per mažai įtraukta į biudžeto sudarymo, stebėjimo bei grįžtamojo ryšio vertinimo procesus, reikėtų visuomenę labiau įtraukti didinant viešų svarstymų ir dalyvių skaičių. Tai ypač pastebėta auditavimo procesų analizės metu, visuomenės dalyvavimas tuomet gali būti labai naudingas.