L'Ensenyament a la Universitat Lliure de Girona (1870-1874) = The education in the Free University of Girona (1870-1874) - Carles Cortada i Hortalà (Educació i Història: Revista d'Història de l'Educació)
La manera com s'han tractat jurídicament els principis d'igualtat i llibertat educativa en el segle XIX ens mostra aquells espais on Església i Estat, conservadors i revolucionaris, s'enfrontaren pel control de la joventut i de l'educació com aquell element del qual es fa dependre el progrés de la societat. En aquest context, i a l'empara de la política educativa liberal del sexenni revolucionari, sorgeix i viu durant els quatre cursos que van de 1870 a 1874 una universitat, la qual, alhora que reclamava ser l'hereva dels estudis universitaris gironins clausurats per Felip V, pretenia fer-se un lloc en el complex mapa universitari i ideològic català i espanyol. L'estudi del perfil de l'estudiant, l'examen del nombre d'alumnes de la Universitat Lliure de Girona, comparats amb els de la Universitat de Barcelona, la seva procedència geogràfica, els resultats acadèmics i la trajectòria d'alguns dels alumnes que van estudiar-hi, ens permet observar quins van ser els fruits d'aquesta institució educativa. Amb aquest examen veurem si efectivament es va poder instituir una universitat lluny dels cànons de l'ortodòxia científica i acadèmica marcats per l'Església i l'Estat en l'època isabelina, si van cobrir-se les necessitats educatives reals de la Girona del darrer terç del segle XIX i mantenirse les prescripcions i exigències de l'ensenyament superior. Finalment, veurem on estava situada la frontera entre les llibertats formals i les reals de la política educativa dels revolucionaris liberals del sexenni.